Генерал-полковник от руската армия Александър Лапин през пролетта на 2024 г. разпусна съвета, който се занимаваше със защитата на Курска област. Това позволи на украинските въоръжени сили да извършат светкавична атака срещу региона и да изненадат руските войски.
Според представител на руските разузнавателни служби, преди да разпусне съвета, Лапин е изразил мнение, че само военните имат сили и ресурси да защитят руската граница. Този план остави още една празнина в слабата гранична защита на Русия, пише Wall Street Journal (WSJ).
Както отбелязаха журналистите, грешката на Лапин е типична за висшето ръководство на Руската федерация, което често не е наясно с реалностите на бойното поле.
„Тя попречи на здравото планиране в Кремъл и когато тези планове се провалиха, тя попречи на руските войски да импровизират, за да отговорят на бързо развиващите се събития“, се казва в материала.
Без централен орган, отговорен за реакцията на Русия, усилията на Москва да изтласка силите на Киев бяха хаотични и неефективни. Това доведе до факта, че руските служби за сигурност, като Министерството на вътрешните работи, Федералната служба за сигурност и Министерството на отбраната на Русия, се опитват да реагират сами на пробива на границата.
Освен това, според WSJ, генерал Лапин е изправен пред критичен недостиг на хора.
Според руски военни кореспонденти, в дните преди нахлуването в Украйна, командването на Лапин изпраща доклади до Москва, предупреждаващи, че украинските войски увеличават числеността си на фронтовата линия. Но този трик е бил използван и от двете страни преди това като тактика за психологическа война, така че Москва не е действала спрямо тези предупреждения.
Руските войски под командването на Лапин, въпреки предупрежденията на разузнаването, така и не започнаха да укрепват своите отбранителни линии. Така че, когато украинските войници пресякоха границата между Украйна и Русия, те не срещнаха съпротива и нямаше сили за териториална отбрана в Русия, които да им помогнат да ги забавят.
Украинските войски използваха електронно заглушаване, за да дезактивират комуникациите, оставяйки руските войски неспособни да се свържат със своите командири.
Първата въоръжена съпротива на украинските въоръжени сили оказа 488-ми мотострелкови полк от 144-та мотострелкова бригада. Това звено, както пишат журналистите, се състоеше почти изцяло от наборници.
При нормални обстоятелства те биха имали около 120 бронирани машини, включително танкове и бронетранспортьори. Но нуждите на фронта изчерпват човешките и материалните ресурси на руските войски, така че по време на въоръжения конфликт наборниците разполагат от 10 до 20 единици техника.
Лековъоръжените руски войски са хванати в капан и разпръснати в гората. Някои от тях оказаха местна съпротива, но стотици руски войници, много от които наборници, просто се предадоха.
Това не е първият път, когато Лапин прави грешка
Както отбелязаха журналистите, планирането на отбраната в региона на Курск беше почти толкова катастрофално, колкото и самата пълномащабна руска инвазия през февруари 2022 г., като руснаците разчитаха на грешно разузнаване и вярваха, че украинската армия няма да издържи на силен натиск.
Експертите на WSJ отбелязаха, че това не е първият път, когато лошо планиране и работна сила се комбинират под командването на Лапин.
„В началото на септември 2022 г. украинските войски предприеха изненадваща атака в североизточна Украйна. Тъй като руснаците не бяха достатъчно укрепили тънките си предни позиции, украинците се втурнаха покрай тях с бързи полеви превозни средства, последвани от тежки бронирани влакове. Руската настъпателна линия се разпадна и Украйна успя да си върне хиляди квадратни мили в североизточна Украйна“, се казва в материала.
Според журналисти това фиаско е принудило Кремъл да преосмисли кадровия си проблем и месец по-късно Русия започва обща мобилизация.
След това поражение лидерът на чеченските сили за сигурност Рамзан Кадиров призова за оставката на Лапин.
„Бих понижил Лапин в редник, бих го лишил от наградите му и бих го пратил на фронта с картечница“, каза Кадиров.
Лапин скоро беше отстранен от поста си, но впоследствие отново беше назначен за заместник-командващ руските войски в Украйна.
„Неуспешният отговор показа, че нахлуването на Украйна в руска територия е засегнало слабото място на Москва – планирането при извънредни ситуации“, отбелязват журналистите.